(Polyphagotarsonemus latus)
Roztočík široký (Polyphagotarsonemus latus) je mikroskopický roztoč patřící do čeledi Tarsonemidae. Tento roztoč se může vyskytovat na široké škále rostlin, jako jsou citrusové plodiny, kávovníky, řepa cukrová, tabák, okurky, v našich podmínkách nejčastěji pak papriky pěstované ve sklenících nebo fóliovnících. Roztoči napadají hlavně spodní stranu listů, kde se živí tkáněmi rostliny a mohou způsobit chlorózy, deformace a zkrucování listů, což vede ke snížení výnosů a kvality plodin. Roztočíci poškozují plody, poupata, květy i mladé listy. Infekce roztoči může být škodlivá i pro silnější rostliny, které se mohou stát náchylnější k dalšímu přemnožení.
K ochraně před roztoči lze použít chemickou ochranu, ale také se hojně využívá biologických metod, jako je dravý hmyz nebo parazitoidi, kteří dokáží efektivně regulovat populaci roztočů v prostředí.
Roztočík široký potřebuje teplotu 20 až 30 °C a nízkou vzdušnou vlhkost. Skleníky, fóliovníky a pařeniště jsou tedy naprosto ideální. Venku se roztočík pak objevuje zejména v subtropickém a tropickém pásmu.
Vývojový cyklus roztoče je opravdu krátký a rychlý – od vajíčka po dospělce mu stačí 4, maximálně 6 dnů.
Ideální ochranou pro papriky ve skleníku a fóliovníku je: dostatečně větrat, dostatečně zalévat, popř. i papriky mlžit nebo postřikovat vodou.
Roztočíka širokého můžete postřikovat chemickými prostředky doporučenými třeba na svilušky, které také útočí na papriky.
Protože postřiků je mnoho a my dáváme přednost přírodnímu boji se škůdci, uvádíme jen výčet:
Kromě chemické ochrany se doporučuje i biologická ochrana, a to pomocí dravých roztočů.
Nejdůležitější je však prevence, tj.:
I pro rostliny pěstované ve sklenících a fóliovnících vyzkoušejte přírodní organické hnojivo Hnojík. Hnojík obsahuje lehký poměr svlečků moučných červů. Hnojivo používejte po celou vegetační dobu, a to nejlépe jako zálivku.
Repelentní účinek proti škůdcům má na svědomí chitin, který je obsažen ve svlečcích. Chitin je přírodní biopolymer, který se nachází v exoskeletu hmyzu, korýšů a dalších bezobratlých, ale také v buněčných stěnách některých hub. Je velmi odolný a může poskytnout různé výhody rostlinám, pokud se používá jako doplněk.
Jedním z klíčových způsobů, jak chitin posiluje rostliny, je podpora jejich imunitního systému. Rostliny mají schopnost rozpoznávat chitin jako signál přítomnosti škůdců nebo chorob. To může vyvolat obrannou reakci, známou jako „indukovaná systémová rezistence“ (ISR). Když se rostliny setkají s chitinem, mohou aktivovat geny související s obranou a produkovat obranné chemikálie, které jim pomáhají lépe odolávat útokům škůdců a chorob.
Další způsob, jakým může chitin posilovat rostliny, je jeho schopnost podporovat růst prospěšných mikroorganismů v půdě, jako jsou chitinolytické bakterie. Tyto bakterie rozkládají chitin na jednodušší sloučeniny, které rostliny mohou využít jako zdroj živin. Současně tyto bakterie mohou konkurovat patogenním organismům, což snižuje riziko chorob rostlin.
Navíc chitin pomůže zlepšit strukturu půdy ve skleníku tím, že podporuje tvorbu agregátů půdních částic, což může zlepšit propustnost půdy pro vodu a vzduch a také zlepšit schopnost půdy zadržovat živiny.
V případě, že se roztočíci již přemnožili, musíte dostat chitin co nejrychleji do paprik. Proto Hnojík se svlečky louhujte ve vodě, aby se účinné látky rozpustily, a tímto výluhem pak rostliny zalijte nebo postříkejte. Nejlepší je, když se látky přes listy i kořeny dostanou co nejrychleji do těla rostliny. U roztočíků postačí obvykle tři takové zálivky během týdne, aby se dostavil požadovaný efekt.